Mehānika
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/93/Arabic_machine_manuscript_-_Anonym_-_Ms._or._fol._3306_c.jpg/200px-Arabic_machine_manuscript_-_Anonym_-_Ms._or._fol._3306_c.jpg)
Mehānika (grieķu: Μηχανική (mehaniké)) ir fizikas nozare, kas pēta fizikālu ķermeņu stāvokli telpā un to ātrumus jebkurā laika momentā atkarībā no mijiedarbības spēkiem, kuri darbojas starp ķermeņiem, atbilstoši dotajiem sākuma stāvokļiem un ķermeņu ātrumiem. Mehānikas divas pamata apakšnozares ir klasiskā mehānika un kvantu mehānika. Klasisko mehāniku sauc arī par "Ņūtona mehāniku" pēc Īzaka Ņūtona un viņa kustības likumiem.
Mehānikā atsevišķi aplūko gan cietu ķermeņu, gan arī šķidru un gāzveida vielu uzvedību. Šķidrumu un gāzu mehānika sevī ietver hidrostatiku, hidrodinamiku, pneimatiku, aerodinamiku un citas nozares.
Mehānikas nozares
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Mehāniku var iedalīt pēc dažādām pazīmēm.
Pēc pētāmo ķermeņu veida izšķir šādas nozares:
- materiāla punkta mehānika,
- absolūti cieta ķermeņa mehānika,
- deformējama ķermeņa mehānika.
Pēc mehānisko parādību iztirzājuma rakstura izšķir šīs nozares:
Pēc pētāmo ķermeņu kustības ātruma un to izmēra izšķir šādas nozares:
Ārējās saites
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Mehānika.
- Encyclopædia Britannica raksts (angliski)
- Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
- Enciklopēdijas Krugosvet raksts (krieviski)
![]() | Šis ar fiziku saistītais raksts ir nepilnīgs. Jūs varat dot savu ieguldījumu Vikipēdijā, papildinot to. |
|