Jurista Vārds
| |
Veids | Latvijā izdotie žurnāli |
---|---|
Izdevējs | Latvijas Vēstnesis (izdevējs) |
Galvenais redaktors | Dina Gailīte |
Dibināts | 1995. gada 21. aprīlī[1] |
Valoda | Latviešu |
Redakcija |
![]() |
Valsts | Latvija |
Pirmais izdevums | 2003. gads[1] |
Regularitāte | Reizi nedēļā |
Tīmekļa vietne | http://www.juristavards.lv/ |
"Jurista Vārds” ir lielākais[P 1] specializētais, tieslietām veltītais nedēļas izdevums Latvijā. Žurnāla darbība cieši saistīta ar Oficiālo publikāciju un tiesiskās informācijas likumu (OPTIL).[2]
Saturs
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Lielāko daļu žurnāla "Jurista Vārds” satura veido raksti par konkrētiem tiesību jautājumiem, likumu iztulkošanu un piemērošanu, topošiem likumprojektiem, kā arī iespējām risināt šaurākas vai plašākas Latvijas tiesību sistēmas problēmas.[3]
"Jurista Vārdā” tiek atspoguļotas arī institucionālas norises Latvijas tiesību sistēmā, nozīmīgi tiesību prakses piemēri, kā arī tiesībpolitiska rakstura materiāli.
Atsevišķa žurnāla sadaļa atspoguļo jaunumus juridiskajā literatūrā, lasītāji tiek informēti arī par notikumiem kaimiņvalstu un pārējo Eiropas Savienības valstu tieslietās, starptautiskajās tiesu institūcijās utt.
Vēsture
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]"Jurista Vārds” ir dibināts 1995. gada 21. aprīlī kā tematiska lappuse Latvijas Republikas oficiālajā laikrakstā "Latvijas Vēstnesis". “Jurista Vārda” sākotnējās idejas — oficiālā laikraksta “Latvijas Vēstnesis” lasītajiem profesionāli skaidrot un komentēt likumus — pamatlicēji bija “Latvijas Vēstneša” galvenais redaktors Oskars Gerts, “Latvijas Vēstneša” nozares redaktore Rita Belousova (1934—2005) un Zvērinātu advokātu padomes locekle Vija Jākobsone (1934—2012).
Pakāpeniski paplašinoties, "Jurista Vārds” 2000. gadā kļuva par "Latvijas Vēstneša” pielikumu brošūras formātā, bet jau kopš 2004. gada — par patstāvīgu preses izdevumu ar autonomu redakciju.
Kopš žurnāls darbojas kā patstāvīgs preses izdevums, tā galvenā redaktore ir Dina Gailīte, uz laiku galvenā redaktora pienākumus pildījis Jānis Pleps. “Jurista Vārda” saturu kā redakcijas locekļi līdz šim veidojuši vai turpina veidot šādi redaktori: Rita Belousova, Dina Gailīte, Kristīne Jarinovska, Arnis Buka, Leonards Pāvils, Sannija Matule, Jānis Pleps, Mārtiņš Dambergs, Gatis Litvins, Ilze Dubava, Dace Šulmane, Vija Kalniņa, Juris Janums.
Izdevējs
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Žurnāla "Jurista Vārds" izdevējs[4] ir VSIA "Latvijas Vēstnesis", kas vienlaikus ir arī Latvijas Republikas oficiālā izdevuma "Latvijas Vēstnesis" izdevējs un divu portālu — www.lvportals.lv un www.likumi.lv — uzturētājs.
Formāts
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Gandrīz kopš "Jurista Vārda” pirmsākumiem tas lasītājiem pieejams divos formātos — drukas un elektroniskajā[5], kas līdz 2013. gada nogalei satura ziņā bija faktiski identiski.
Piezīmes un atsauces
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Piezīmes
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- ↑ Drukātā žurnāla abonentu skaits — 1200 (Latvijas Preses izdevēja asociājas 2016. gada dati); portāla juristavards.lv Latvijas reālo lietotāju skaits mēnesī — vidēji 15 000 (starptautiskās intreneta izpētes aģentūras Gemius dati).
Atsauces
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- ↑ 1,0 1,1 [1] Arhivēts 2016. gada 3. jūnijā, Wayback Machine vietnē.| “Jurista Vārds” – tiesiskai domai un praksei/Vēsture
- ↑ «Oficiālo publikāciju un tiesiskās informācijas likums». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 24. janvārī. Skatīts: 2016. gada 8. jūnijā.
- ↑ «"Jurista Vārds" — tiesiskai domai un praksei». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 3. jūnijā. Skatīts: 2016. gada 8. jūnijā.
- ↑ «Latvijas Republikas oficiālais izdevējs "Latvijas Vēstnesis"». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 4. jūnijā. Skatīts: 2016. gada 8. jūnijā.
- ↑ «www.juristavards.lv». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 19. jūnijā. Skatīts: 2016. gada 8. jūnijā.