Bauskas fogti
Izskats
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/lv/thumb/7/79/Bauskas_fogteja%2C_Dobeles_un_Jelgavas_komturejas_16._gadsimt%C4%81.jpg/400px-Bauskas_fogteja%2C_Dobeles_un_Jelgavas_komturejas_16._gadsimt%C4%81.jpg)
Bauskas fogti (vācu: Vogt von Bauske) bija Livonijas ordeņa Bauskas fogtejas pārvaldnieki līdz 1559. gadam.
Fogtejas administratīvais centrs un fogtu rezidence bija Bauskas pils starp Mēmeles un Mūsas upēm tagadējās Bauskas pilsētas teritorijā. Pils celtniecība uzsākta pirms 1443.gada, pēdējais Livonijas ordeņa mestrs Gothards Ketlers 1559. gadā pili ieķīlāja Polijas karalim. Pēc 1587. gada pārbūvētajā pilī atradās hercogistes kanceleja un Kurzemes hercoga galms. Lielā Ziemeļu kara laikā 1706. gadā pili saspridzināja krievu karaspēks, pēc tam pils vairs netika apdzīvota un pamazām pārvērtās drupās.
-
Bauskas fogtu rezidence — Bauskas pils
Bauskas fogtu saraksts
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- 1470: Frīdrihs Valdhauzs no Hērzes (Friedrich Waldhaus von Heerse vai Wolthus von Herse)
- 1499—1514: Ekberts no Berges (Eckbert von dem Berge)
- 1519—1527: Hermanis no Brigenejas, saukts Hazenkamps (Hermann von Brüggenei, genannt Hasenkamp)
- 1532—1551: Dītrihs Vrēde (Dietrich Wrede)
- 1551—1558: Jobsts no Valraves (Jobst von Walrave)
- 1558—1559: Heinrihs no Galenas (Heinrich von Galen)